Fundația Conservation Carpathia, despre cauzele și soluțiile la problema urșilor
![Fundația Conservation Carpathia, despre cauzele și soluțiile la problema urșilor 3 Fundația Conservation Carpathia | MyTex.ro](https://i0.wp.com/mytex.ro/wp-content/uploads/2024/07/urs-padure.jpg?resize=780%2C470&ssl=1)
Fundația Conservation Carpathia, despre cauzele și soluțiile la problema urșilor
După tragedia recentă din Munții Bucegi, unde o tânără și-a pierdut viața în urma atacului unui urs, numeroase voci au cerut măsuri urgente. În acest context, Fundația Conservation Carpathia a dorit să-și transmită punctul de vedere, prezentând cauzele și posibile soluții pentru a preveni astfel de incidente.
„Este tragic ceea ce s-a întâmplat zilele trecute în Munții Bucegi, iar gândurile noastre se îndreaptă către familia și apropiații tinerei care și-a pierdut viața. Ne dorim cu toții să înțelegem ce a declanșat comportamentul acelui urs și ce putem face pentru a preveni astfel de tragedii, care este cea mai bună soluție ca omul să rămână în siguranță când merge pe munte, iar natura să-și urmeze liniștită cursul. Fundația Conservation Carpathia implementează în sudul Munților Făgăraș un program complex care vizează relația dintre oameni și urși. Ne concentrăm pe prevenirea conflictelor, intervenția în cazul urșilor apropiați de sate și compensarea pagubelor atunci când eforturile noastre nu dau roade. Urmărim totodată dinamica populației de urși în aria noastră de proiect și încercăm să înțelegem comportamentul acestei specii, în special al indivizilor care creează probleme. Din păcate încă sunt multe necunoscute și este nevoie de implicarea mai multor actori, dar împărtășim din ceea ce știm”, au transmis reprezentanții Fundației.
De ce se apropie urșii de spațiile locuite
Printre cauzele apropierii urșilor de spațiile locuite, Fundația menționează;
Restrângerea și alterarea habitatelor naturale de către om.
Posibila dependență de hrănirea asigurată de om.
Reducerea disponibilității surselor de hrană naturală, cum ar fi fructele și semințele forestiere, și fluctuațiile puternice ale disponibilității carcaselor de mistreți, care mor de pesta porcină africană, care sunt o sursă de hrană pentru urși (în unii ani poate exista o rată de mortalitate foarte ridicată, cu multe carcase, iar în următorii ani numărul lor scade, deoarece foarte puțini mistreți supraviețuiesc).
Creșterea competiției pentru hrană în contextul unei populații cu trend numeric pozitiv.
Deranjul din păduri generat de exploatări și de activitățile off-road cu ATV-uri, motociclete și mașini.
Schimbările climatice, cu ierni calde în care urșii nu se mai retrag la somn ci caută hrană, și primăveri cu ninsori târzii și veri caniculare.
Sursele de atracție din comunitățile locale, cum ar fi gunoaiele neevacuate și resturile de abatorizare lăsate la marginea satelor, și livezile abandonate.
Habituarea ursului la prezența omului, atât în mediul natural, cât și în stațiunile turistic, pe unele drumuri turistice și în localități, dezvoltând astfel comportamente deviante.
Soluțiile
Soluția? Pe trei direcții principale de acțiune:
Prevenția: Instalarea gardurilor electrice în comunități, colectarea deșeurilor de abatorizare și implementarea sistemelor de alertă în timp real pentru a ține urșii departe de așezări. „În comunitățile în care suntem prezenți oferim gospodăriilor și fermierilor garduri electrice. Am instalat în comuna Rucăr un punct de colectare a deșeurilor animale, de unde am colectat aproximativ 40 de tone de deșeuri de abatorizare de la localnici, comunitatea fiind una cu tradiție în creșterea de animale. Majoritatea acestor resturi de animale ar fi fost altfel depozitate în apropierea satului, reprezentând o atracție majoră pentru urși. Investim în cercetare și în testarea sistemelor de alertă în timp real (alarme) care să țină urșii departe de așezări și de bunurile oamenilor”, spun reprezentanții Fundației.
Intervenția: Echipe de intervenție rapidă și patrule de noapte pentru gestionarea urșilor problemă. Din 2019, au fost eliminate șase exemplare care cauzau pagube recurente.
„Este extrem de important să eliminăm urșii care au dezvoltat un comportament deviant. Pe lângă pericolul pentru oameni, acești urși reduc și acceptarea oamenilor față de populația de urși în ansamblul ei. În același timp, acesta nu trebuie să fie un argument fals pentru a împușca urșii care nu reprezintă un pericol pentru oameni, pentru vânătoarea de trofee”, subliniază cei de la Conservation Carpathica.
Compensațiile: Oferirea de compensații pentru pagubele cauzate de urși și implementarea unui sistem eficient de despăgubire, complementar compensațiilor de stat. „Compensațiile sunt cruciale pentru menținerea unui echilibru de conviețuire. Chiar și cu un număr mic de urși vor exista pagube, de aceea e mare nevoie să punem la punct un sistem eficient de despăgubire în completarea compensațiilor oferite de stat, care de multe ori vin cu întârziere. Creștem la un fermier oi și vaci pe care le oferim în schimbul celor care au fost atacate de animale. Credem că este loc de îmbunătățire a sistemului de compensare și că este nevoie de implicarea tuturor pentru a realiza acest lucru”.
Care urși trebuie împușcați
Fundația a subliniat că monitorizarea genetică a urșilor a identificat, pe o suprafață de 120.000 ha din Munții Făgăraș, Piatra Craiului, Iezer-Păpușa și Munții Leaota, 504 urși în perioada 2017-2022, iar dinamica e mare.
„Din păcate nimeni nu știe care este populația exactă a urșilor din România și câți indivizi suportă habitatul. Monitorizarea genetică a urșilor pe o suprafață de 120.000 ha din Munții Făgăraș, Piatra Craiului, Iezer-Păpușa și Munții Leaota, pe care am derulat-o de-a lungul a șase ani, din 2017 până în 2022, a identificat cumulativ 504 urși (289 masculi și 215 femele). Trebuie să menționăm că de-a lungul acestor ani am observat o dinamică în populația studiată de noi. (…) Numărul urșilor problemă și al pagubelor generate de aceștia fluctuează de la an la an și nu sunt direct proporționale cu creșterea densității de urși. Ce putem spune cu certitudine este că cea mai mare parte din urșii problemă sunt masculi, și mulți dintre ei fac pagube în sate doar ocazional. Unii dintre acești urși învață că în sate găsesc ușor mâncare și se specializează pe hrană antropică. Astfel de urși ajung să terorizeze comunitățile locale dacă nu există o strategie de prevenție și intervenție care să îi vizeze”, au conchis reprezentanții Fundației.
Urșii care s-au obișnuit cu prezența oamenilor, care stau la marginea drumurilor, care vin în localități și obișnuiesc să se hrănească din gunoaie sau din grajdurile oamenilor „sunt o problemă și credem că eventualele măsuri de reducere a populației de urși trebuie să se concentreze în special pe aceste exemplare de urs”.
„Ne distanțăm în mod clar de opiniile extreme, care au fost menționate în ultimele zile, fie că principala tragedie a fost împușcarea ursului, fie că urșii ar trebui să fie reduși radical acum. Suntem conștienți de faptul că emoțiile sunt acum la cote înalte, dar considerăm că este important să punem în aplicare o politică bazată pe fapte și pe realitate. Soluțiile trebuie să includă prevenție, menținerea cât mai multor zone naturale pentru această specie, măsuri de intervenție, dar și educație țintită acolo unde este mare nevoie pentru rezolvarea conflictelor pe termen scurt”, au conchis reprezentanții Fundației Conservation Carpathia.
Acest material este proprietatea site-ului Mytex.ro si poate fi preluat pe site-ul dvs doar cu citarea sursei prin afisarea linkului catre articolul din site-ul mytex.
![Google Ads](https://i.imgur.com/Iks1Tgz.png)
![Whatsapp Channel](https://i.imgur.com/JNeuO9Y.png)